BRATISLAVA 11. apríla (WebNoviny.sk) – Polícia vypátrala a zatkla Jána Husára, ktorý bol právoplatne odsúdený v kauze známej ako Transpetrol. Ako ďalej agentúru SITA informovala prešovská policajná hovorkyňa Jana Ligdayová, policajti ho dopravili do výkonu trestu.
Najvyšší súd SR v januári zamietol odvolanie Jána Husára, ktorý bol obžalovaný v mediálne známej kauze Transpetrol. „Najvyšší súd na verejnom zasadnutí zamietol odvolanie obžalovaného, čím potvrdil rozsudok Špecializovaného trestného súdu zo 17. februára 2015, ktorým mu bol uložený nepodmienečný trest odňatia slobody vo výmere päť rokov so zaradením do ústavu na výkon trestu odňatia slobody s minimálnym stupňom stráženia. Zároveň mu bol obligatórne uložený ochranný dohľad na jeden rok,“ uviedla vtedy pre agentúru SITA hovorkyňa NS SR Alexandra Važanová.
Konanie bolo premysleným útokom
Verejné zasadnutie bolo v neprítomnosti obžalovaného. Odvolací súd sa tak stotožnil s obžalobou, podľa ktorej bolo konanie Husára a tiež jeho spoluobžalovaného Ignáca Ilčišína bezprecedentným a premysleným útokom na majetkové záujmy spoločnosti Transpetrol, ktorá má z hľadiska národnoštátnych záujmov SR strategický význam.
Muži podľa obžaloby predstierali, že sú oprávnení konať v mene Transpetrolu – Ignác Ilčišin ako údajný predseda predstavenstva a Ján Husár ako údajný člen predstavenstva, a tak uznali neexistujúce dlhy Transpetrolu voči dvom spoločnostiam.
![Ján Husár](https://cdn.sita.sk/sites/32/2019/04/husar-312x208.jpg)
Obžalovaný Ján Husár z kauzy Transpetrol sa vyhýba väzeniu, polícia vyhlásila pátranie
Špecializovaný trestný súd vo februári 2015 uznal za vinného podnikateľa Ignáca Ilčišina aj jeho spoločníka Jána Husára za pokus o obzvlášť závažný zločin podvodu spolupáchateľstvom. Ilčišinovi vymeral súd trest 11 rokov v prvej nápravnovýchovnej skupine a trojročný ochranný dohľad. Jánovi Husárovi uložili trest päť rokov v prvej nápravnovýchovnej skupine a ochranný dohľad na jeden rok.
Z firmy sa snažil odčerpať peniaze
Prvostupňový súd v odôvodnení rozsudku zdôraznil, že obaja obžalovaní úmyselne nerešpektovali zákony a stanovy spoločnosti Transpetrol. Ignác Ilčišin podľa súdu sledoval svoj cieľ stať sa štatutárom spoločnosti, a to za každú cenu, aj protiprávne.
V jeho prípade súd nepochyboval, že zo spoločnosti Transpetrol sa pokúsil odčerpať finančné prostriedky ako istú refundáciu za to, že spoločnosť nevyplácala dividendy domnelým minoritným akcionárom na základe predbežného opatrenia súdu. „Keď sa k týmto finančným prostriedkom nevedel dostať zákonnou cestou, zvolil si cestu protizákonnú, nebezpečnú, sofistikovanú,“ zdôraznil vtedy predseda senátu. Ilčišín je vo výkone trestu
Svoje právo konať v mene spoločnosti odvíjali obžalovaní od mimoriadneho valného zhromaždenia, ktoré sa konalo v apríli 2009. Štátu hrozila strata 34-percentného podielu v spoločnosti.
Po sporoch Okresný súd Bratislava II právoplatne rozhodol, že to nebolo mimoriadne valné zhromaždenie. V roku 2009 Krajský súd v Žiline v ďalšom spore s Transpetrolom rozhodol, že 34-percentný balík akcií nikdy nevlastnili podnikatelia okolo Ignáca Ilčišina, ale stále ich vlastnil štát.